ELT teatis
Itaalia Vabariigi 26. mai 2005. aasta hagi Euroopa Ühenduste Komisjoni vastu
(Kohtuasi T-211/05)
(Kohtumenetluse keel: itaalia)
Itaalia Vabariik esitas 26. mail 2005 Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule hagi Euroopa Ühenduste Komisjoni vastu. Hageja esindaja on Avvocato dello Stato Paolo Gentili.
Hageja palub Esimese Astme Kohtul:
tühistada vaidlustatud otsus ja mõista kohtukulud komisjonilt välja.
Õiguslikud alused ja peamised argumendid
Hagi esemeks on komisjoni otsus K(2005)591 lõplik, millega tuvastatakse, et meetmetes märgitud perioodil reguleeritud turul noteeritud ettevõtete kasuks võetud kahe Itaalia maksumeetme näol on tegemist EÜ artikliga 87 kokkusobimatu riigiabiga. Nimetatud meetmed seisnevad maksumäära vähendamises kolme aasta jooksul ja ettevõtja börsinimekirja võtmise kulude mahaarvamises maksustavast tulust.
Komisjoni väitel on käsitletavad meetmed valikulised, kuna nad soodustavad vaid neid ettevõtjaid, mida börsil noteeritakse Itaalia seadusandluses ettenähtud aja jooksul, jättes puudutamata ettevõtjad, mida on juba noteeritud, ja ettevõtjad, mida võidakse erinevatel ajahetkedel noteerida; meetmeid ei saa lugeda kokkusobivaks, kuna neid ei hõlma EÜ artikli 87 lõikes 2 või 3 sätestatud hüpoteesid.
Itaalia valitsuse hagis tehakse otsusele etteheiteid esiteks menetluse osas; komisjon algatas menetluse EÜ artikli 88 lõike 2 alusel, ilma et ta oleks eelnevalt huvitatud liikmesriigiga meetmeid läbi rääkinud.
Teiseks väidetakse hagis, et komisjon ei ole esitanud märkusi 1997. aastal Itaalias võetud olemuslikult sarnase meetme kohta.
Kolmandaks vaidlustatakse hagis väidetav meetmete valikulisus. Tegelikult on meetmed suunatud piiramatule arvule adressaatidele. Lisaks ei ole meetmed vastuolus üldise maksusüsteemiga, kuna nad arvestavad asjaoluga, et börsil äsja noteeritud ettevõtjad peavad noteerimiseks tegema arvestatavaid kulutusi, mis seavad nad rahaliselt halvemasse olukorda võrreldes noteerimata ettevõtjatega või varem noteeritud ettevõtjatega, kes on oma kulutused juba amortiseerinud. Meetmete kohaldatavuse ajaline piirang tuleneb eelarvelistest piirangutest ja meetme eksperimentaalsest iseloomust. Nimetatud asjaolu ei muuda seega iseenesest valikuliseks meedet, mis oma olemuselt ei ole valikuline.
Neljandaks vaieldakse hagis vastu, et komisjon on suutnud tõendada meetme võimalikku konkurentsi vastasust ja ühendusesisese kaubanduse mõjutamist.
Viiendaks ja viimaseks väidetakse hagis, et abiks loetav meede on ühisturuga kokkusobiv EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. Tegemist on investeerimisabiga, mitte tegevustoetusega, mis ei ole vastuolus majanduspoliitika erilise eesmärgiga, nimelt süsteemi tõhususes, läbipaistvuses ja konkurentsivõimes olulist rolli omava ettevõtjate börsil noteerimise edendamisega.
____________