Tožba, vložena 5. decembra 2016 – Le Pen/Parlament
(Zadeva T-863/16)
Jezik postopka: francoščina
Stranki
Tožeča stranka: Jean-Marie Le Pen (Saint-Cloud, Francija) (zastopnika: M. Ceccaldi in J.-P. Le Moigne, odvetnika)
Tožena stranka: Evropski parlament
Predlogi
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
razglasi ničnost sklepa kvestorjev Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2016, ker ta vsebuje le sklep o izterjavi zneska v višini 320.026,23 EUR od J.-M. Le Pena;
razglasi ničnost sklepa generalnega sekretarja Evropskega parlamenta z dne 29. januarja 2016;
razglasi ničnost bremepisa št. 2016-195 z dne 4. februarja 2016;
Evropskemu parlamentu naloži plačilo vseh stroškov postopka;
Evropskemu parlamentu naloži, naj J.-M. Le Penu iz naslova vračila izterljivih stroškov plača znesek v višini 50.000,00 EUR.
Tožbeni razlogi in bistvene trditve
Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja dva tožbena razloga.
Prvi tožbeni razlog: napake, ki vplivajo na formalno zakonitost izpodbijanih aktov. Ta razlog se deli na tri dele.
Prvi del: pristojnost na področju finančnih odločitev, ki se nanašajo na politične stranke in s tem na poslance, naj bi bila podeljena predsedstvu Evropskega parlamenta, ne pa generalnemu sekretarju ali kvestorjem.
Drugi del: predsedstvo Evropskega parlamenta naj ne bi moglo spremeniti narave in obsega svoje pristojnosti. Generalni sekretar naj namreč ne bi izkazal nobenega zakonitega prenosa pristojnosti s strani predsednika predsedstva Evropskega parlamenta, na podlagi katerega bi lahko sprejel in vročil sklep z dne 29. januarja 2016, ki se nanaša na ureditev finančnih vprašanj v zvezi s poslancem. Kvestorji naj prav tako ne bi bili pristojni za sprejetje sklepa z dne 4. oktobra 2016, ker jim je bil predložen „sklep“, ki ga je sprejel upravni organ, ki sam nima pristojnosti, torej generalni sekretar Evropskega parlamenta.
Tretji del: neobrazložitev sklepa kvestorjev Evropskega parlamenta.
Drugi tožbeni razlog: napake, ki vplivajo na materialno zakonitost izpodbijanih aktov. Ta razlog se deli na osem delov.
Prvi del: sklep kvestorjev ne vsebuje dokaza domnevne neupravičenosti izplačanih zneskov. Iz tega naj bi sledilo, da je ta sklep delen, ker se nanaša le na izterjavo. V tej fazi naj tudi ne bi obstajal sklep o ugotovitvi, da so bili zneski tožeči stranki resnično neupravičeno izplačani, zaradi česar naj bi bilo treba akt generalnega sekretarja preklicati, enako kot sklep o izterjavi spornih zneskov.
Drugi del: izpodbijani akti naj bi vsebovali očitne napake pri presoji.
Tretji del: kršitev načela sorazmernosti.
Četrti del: dokazno breme, saj naj tožeča stranka ne bi bila dolžna dokazati, da je zadevni pomočnik dejansko opravljal delo zanjo in da je bilo delo, ki ga je opravljal, potrebno in neposredno povezano z izvajanjem poslanskega mandata tožeče stranke.
Peti del: izpodbijani akti naj bi ogrožali politične pravice lokalnih pomočnikov.
Šesti del: izpodbijani akti naj bi vsebovali zlorabo pooblastil in postopka.
Sedmi del: izpodbijani akti naj bi bili diskriminatorni. Izpodbijani akti naj bi poleg tega imeli en sam namen, in sicer škoditi politični dejavnosti tožeče stranke.
Osmi del: poseg v neodvisnost tožeče stranke kot evropskega poslanca.
____________